Tieliikenteen turvallisuus ja turvattomuus
![Maaseutu, jäinen, tie, mutka,](/uploads/_1920x1386_crop_center-center_61_line/578651/TiePaattyy.jpg 1920w, /uploads/_1440x1039_crop_center-center_45_line/578651/TiePaattyy.jpg 1440w, /uploads/_1200x866_crop_center-center_82_line/578651/TiePaattyy.jpg 1200w, /uploads/_960x693_crop_center-center_61_line/578651/TiePaattyy.jpg 960w, /uploads/_720x519_crop_center-center_60_line/578651/TiePaattyy.jpg 720w, /uploads/_480x346_crop_center-center_82_line/578651/TiePaattyy.jpg 480w)
Tieliikenteen turvallisuus ja tarve sen nopeaan parantamiseen oli yhteisenä keskustelun aiheena Euroopassa. EU tavoittelee ”Vision Zeron” mukaisesti liikennettä, jossa yksikään ei menehtyisi. Tämän hetken arvioiden mukaan vaikuttaa siltä, ettei tavoitetta ehditä saavuttaa, ja Suomi on yksi näistä valtioista.
Yksi keino ei riitä, tarvitaan laaja keinovalikoima
Euroopassa kuolee yhden vuoden aikana pelkästään tieliikenteessä noin 20 000 henkilöä ja Amerikassa noin 40 000. Tämä kuultiin tieliikenteen turvallisuuteen keskittyvässä EU-konferenssissa Dublinissa.
Konferenssin yksi alustuspuheenvuoro oli Espanjasta, jossa on onnistuttu vähentämään merkittävästi tieliikenneonnettomuuksien määrää. Aikaa tämä on ottanut 20 - 30 vuotta. Yksittäiset keinot eivät ole ratkaisseet tilannetta, vaan on tarvittu laaja keinovalikoima. Näitä ovat olleet esimerkiksi ajonopeuksien alentaminen, liikennerikkomusten tuomioiden koventaminen, turvallisuusvälineiden kehittäminen, kampanjointi, ajoneuvotekniikan kehittäminen sekä infrastruktuuripanostukset.
On vaatinut systemaattisuutta ja sitoutumista, että hyvät kehitysaskeleet ovat toteutuneet. Valitettavasti useassa maassa tieliikenteen turvallisuuden parantaminen ei ole priotiteettilistan kärjessä. Tämä heijastuu pahimmiltaan siihen, että Vision Zero -tavoitteet jäävät kauaksi toteutumisesta. Kuitenkin lentoliikenteessä turvallisuus on tärkein asia. Siten aiheessa voisi väittää olevan kyse siitä, mihin totutaan ja mitä pidetään tärkeänä, arvokkaana.
5D on syynä monessa onnettomuudessa
Amerikkalainen viranhaltija toi esille, että Amerikassa hallinto on todennut 5D:n olevan syynä moneen onnettomuuteen. 5D muodostuu sanoista dumb (tyhmä), drunk (päihtynyt alkoholista), distracted (keskittymisensä ajamisesta johonkin muuhun menettänyt, esim. kännykkäänsä tai takapenkkiläisten meteliin), drowsy (unelias, väsynyt) and drugged (sekaisin lääkkeistä tai huumausaineista).
Itse ilahduin näin suorasukaisesta ja rehellisestä aiheen käsittelemisestä. Mitäpä sitä peittelemään, että ihmisten toiminta on usein syynä onnettomuuteen, muiden syiden ollessa pääasiassa infrassa ja ajoneuvoissa. Konferenssipuhujien joukossa ei ollut psykologeja tai muita ihmismielen ja -toiminnan asiantuntijoita, ja siinä mielestäni oli aukkopaikka.
Sattumalta muutama päivä ennen konferenssia oli Helsingin Sanomissa juttu siitä, kuinka (järjettömän) paljon ohituksia toimittajat saivat todistaa yhden satunnaisen Helsinki-Jyväskylä-Helsinki -välisen matkansa aikana. (linkki 13.4.2024 Helsingin Sanomien julkaisemaan artikkeliin). Toimittajat ajoivat nopeusrajoitusten mukaan, eli teoriassa juuri kenenkään ei olisi pitänyt ohittaa heidän autoa. Suomalaisten ajokulttuuri ei kestäkään tarkastelua kaikilta osin. Konferenssin keskusteluiden perusteella ajonopeudet ovat keskeisessä roolissa tieliikenneonnettomuuksien vähentämisessä: jos ajonopeuksia saadaan laskettua, ihmishenkiä säästyy. Näissä säästämistalkoissa kannattaa meidän jokaisen olla mukana.
Maaseutu oli konferenssin yksi osa
Yli puolet Euroopan tieliikennekuolemista tapahtuu maaseututeillä. Maaseudun tieturvallisuus -osiossa haettiin keinoja taklata tätä ongelmaa, ja osallistuin tähän yhtenä panelistina. Minun roolini oli tuoda esille maaseudun asukkaiden odotuksia ja huolia aiheesta sekä millä keinoilla maaseudun asukkaiden näkemyksiä voisi hyödyntää tieturvallisuuden suunnittelussa.
Tehtäväni oli tavallaan helppo. Toin esille maaseutuvaikutuksen arviointi -ajattelumallin (Rural Proofing) mukaisesti, että on olemassa erilaisia maaseutualueita. Siksi viranhaltijoiden ja päättäjien on todella perehdyttävä tarkastelemaansa maaseutualueeseen – samat kehittämiskeinot eivät toimi kaikkialla. Lisäksi kehotin ottamaan maaseudun asukkaita mukaan suunnitteluprosesseihin, koska kyllä maaseudun asukkaat tietävät ne tärkeimmät liikenteelliset ongelma- ja kehityskohdat.
Pääsin myös muistuttamaan, että eivät maaseutualueet ole marginaalialueita jossain siellä sivummassa, vaan keskeisesti linkittyneitä kaupunkien, valtioiden ja maailman liikenneketjuihin. Maaseutualueilta tulee luonnonvaroja, ruokaraaka-aineet ja muita tärkeitä resursseja. Lisäksi siellä asutaan ja eletään, ollen aktiivisesti yhteydessä keskuskaupunkeihin. Koin, että tämä kommentti mukavasti ravisteli maaseutuasenteita.
EU Road Safety Conference 2024 järjestettiin 16.4.2024, ja sen materiaalit löytyvät Euroopan komission sivuilta (linkki ulkoisille verkkosivuille)
Tämä teksti on omistettu polkupyöräonnettomuuksissa menehtyneille ja heidän omaisilleen.
-
Siirilä, Heli
TUUMA-verkoston erityisasiantuntija, projektipäällikkö / Vaasan yliopiston tutkimusalusta InnoLab
Sähköpostiosoite: heli.siirila@uwasa.fiPuhelinnumero: +358 294 498 557